Den+kalde+krigen+(gruppe+2)

=﻿Den kalde krigen (1945-1991)=

Den kalde krigen fikk navnet sitt fordi begge partene lakte masseødeleggelses våpen, men det var ingenting av det som ble brukt. Men begge parter lagte det for å være forberedt hvis det ble krig.

Den kalde krigen var mellom Sovjetunionen og deres alierte som ble kalt Østblokken mot USA og deres alierte som ble kalt Vestblokken. Begge partene ville hele tiden ha mer våpen en den andre parten, så det endte med at Sovjetunionen brukte pengene som ble brukt til mat på våpen. Det endte med sult i Sovjetunionen. Stalin var han som ledet Sovjetunionen under den kalde krigen helt til han døde av naturlige årsaker. Han gjorde det tildlig klart at han var fast bestemt på å beholde det militære og politiske grepet over de landområdene i Øst- Europa som sovjetstyrkene hadde tatt under andre verdenskrig.

Noen sier at den kalde krigen endte i 1989 då berlinmuren falt, mens andre mener den sluttet i 1991 da Sovjetunionen ble oppløst.

Marshallplanen
Juni 1947 kom den amerikanske utenriksministeren George Marshall ut med en plan. Planen gikk ut på at USA skulle gi store pengesummer inn i den europeiske økonomien for å støtte gjenreisingen etter krigen. På fire år overførte de 12 milliarder dollar til Europa. De aller fleste landene takket ja til dette tilbudet og det endte med at etter noen år var de alle landene blitt et bedre sted uten om Tyskland. Marshallplanen hjalp også USA selv med at de fikk tilgang til frihandel av de landene som takket ja til penge støtten de fikk.

Et delt Tyskland
I slutten av andre verdenskrig ble Tyskland bomberegnet, det var Sovjetunionen, USA, Storbritannia og Frankrike. Sovjet okkuperte den østlige delen og de tre andre den vestlige delen av Tyskland. Berlin lå i midten så de delte byen opp i fire soner. Etter dette har Tyskland blitt delt inn i Øst-Tyskland og Vest-Tyskland. De skulle ta hevn på Tyskland og de skulle holdes nede økonomisk og uten militære våpen. i 1946 holdt vestsiden seg for seg selv, årsaken var forholdet til Sovjetunionen og den store nøden blant det tyske folket. Det var også erfaringene fra fredsoppgjøret som gjorde det. Vestsiden fikk hjelp av Marshallplanen og det ble innført et økonomisk system i vestsonen og et annet i østsonen. Vestsonen ble kapitalistiske, mens den østlige sonen ble kommunistisk.

Stalin som styrte i østsonen likte ikke det vestsonen gjorde så han iverksatt Berlinblokaden i 1948. Det vil si at han stengte alle veier, kanaler og jernbanelinjer inn til vestsiden for å sperre dem inne. Vestsiden og USA var nå klare til kamp, men valgte heller å lage en luftbro inn til vestsiden for å få tak i mat og andre nyttige ting. I 1949 ga Stalin opp og åpnet veiene igjen inn til vestsiden.

** Den kalde krigen blir global. ** I Kina så raste den siste fasen i den lange borgerkrigen i de førte årene etter andre verdenskrig. En mann med navnet Mao Zedong proklamerte første oktober 1949 med Folkerepublikk i Kina, med han som president. 1954 og fram til sin død brukte han tittelen ”formann”. Maos triumf overasket måte Stalin og Truman. Begge trodde at partiet for nasjonal frigjøring, Guomindang, og leder Jiang Jieshi skulle gå seirende ut av borgerkrigen. Men under andre verdenskrig så hadde kommunistene deltatt stadig mer aktivitet i den nasjonale kampen mot Japan. Mot slutten av krigen hadde kommunistpartiet stått fram som en kombinert nasjonal frigjøringsbevegelse og et kommunistparti. Det betydde mye for utfallet at store deler av bondebefolkningen stod på Maos side. Mens komunnistpartiet gikk fram i styrke gikk Guomindang mer eller mindre i oppløsing på grunn a korrupsjon, udugelighet og mangel på reformvilje. Jiang Jieshi og resten av Guomindang flyktet til Taiwan. Her klorte han seg fast og kalte seg president for det nasjonalistiske Kina. USA nektet å godkjenne det og beholdt derfor plassen som Kina hadde fått i Fn. ** Koreakrigen. ** Fram til 1950 hadde USA og Sovjetunionen først og fremst kjempet om innflytelse i Europa. Da Mao kom til makten i Kina i 1949, så ble balansen mellom øst og vest veldig forrykket i Asia. Hovedscenen for den kalde krigen ble dermed flyttet fra Europa til Asia. Europa hadde konflikten i sine røtter etter andre verdenskrig. I juni 1950 angrep nordkoreanske tropper Sør-Korea. President Truman fikk FNs sikkerhetsråd til å vedta militærhjelp til Sør-Korea. Krigen varte i 3 år og ødela store deler av landet og påførte sivilbefolkningen enorme lidelser. Det samlede sivile og militære tapte var 3,5 – 4 millioner drepte. Krigen ente med en våpen hvile som gjenopprettet situasjonen før krigsutbruddet. Den kalde krigen hadde begynt som en konflikt om Europa, men utviklet seg som en global konflikt. ** Masseødeleggelsesvåpen. ** USA hadde gått ut av andre verdenskrig med en atombombemonopol, men allerede i 1949 sprengte Sovjetunionen sin første atombombe. I 1952 svarte USA med å detonere et enda mer grufullt våpen, hydrogenbombe. Allerede året etterpå hadde Sovjetunionen skaffet seg det samme våpenet. Folk var i angst for at supermaktene skulle bruke sine forferdelige våpner dersom deres vitale interesser ble truet. I 1957 sendte Sovjetunionen romfartøyet Sputnik 1 bane rundt jorden. Det skapte uro I USA. Dersom Sovjetunionen kunne sende en satellitt jorden rundt kunne de også nå USA med interkontinentale raketter. Med Sputnik ble den kalde krigen utvidet til himmelrommet. ** På randen av atomkrig. ** Den tretti dager lange Cubankrisen i 1962 var det mest dramatiske øyeblikket under den kalde krigen. De to supermaktene så ut til å bevege seg mot det kjernefysiske stupet. Verken sør eller siden har verden vert så nær en atomkrig. Konflikten hadde opphav i det cubanske revolusjon tre år tidligere og i de to supermaktenes reaksjon på revolusjonen. I 1959 tok en revolusjonær gruppe anført av Fidel Castro makten på Cuba. Etter hvert så ble revolusjonen radikalisert og USA satte i gang straffeaksjoner. Sukkerimporten fra Cuba ble stanset og Washington støttet en invitasjon på å gjennomføre eksilcubanere. Invitasjonen fant sted men ble fiasko. I 1952 så forverret det seg da Cuba inngikk en militæravtale med Moskva. Sovjetunionen skulle plassere 60 kjernefysiske raketter på øya, bygge en ny flåtebase og stasjonere en hærstyrke på 50 000 mann. I Oktober 1962 begynte Sovjetunionen å installere mellomditansereraketter på Cuba. Et amerikansk spionfly oppdaget rakettene og utløste febrilsk aktivitet i Washington. Spørsmåle var da: Hvordan skulle Sovjetunionen tvinges til tilbaketog? Enkelte ville at USA skulle innvandre Cuba og bombe de Sovjetiske baser. Kennedy ga lederne i Moskva et valg: Å sørge for å fjerne rakettene og utskytingsrampene eller så skulle USA gjøre det selv. Verden holdt pusten! Etter 4 dager, ble USA og Moskva enige om en løsning. Sovjetunionen skulle trekke tilbake mot at USA lovte å avstå en ny invitasjon fra Cuba.   ** Vietnamkrigen. ** Et av de klareste eksemplene på at supermaktene ikke hadde kontroll over verden var det som skjedde i Vietnam. I 1985 oppfordret Ho Chi Minh kommunistene i Sør-Vietnam til å sette i gang et opprør. Det ble dannet en frigjøringsform, FNL, som fikk støtte i nord. Ho Chi Minh hadde sikret ryggdekning i Sovjetunionen og i Kina. Da John F. Kennedy ble president i USA i 1960, gikk han inn for å støtte den sørvitnamesike presidenten Ngo Ding Diem, selv om han viste det sørvitnamiske regimet var korrupte og upopulært. Dominoteorien lå bak denne tenkemåten: Flat en brikke, ville nesten alle falle. Kennedy oppmuntret til avsettelsen av Diem i håp om å bli mer populære og ærlig regjering skulle komme til maten. I 1963 ble Kennedy myrdet og Lyndon B. Johnson ble president. Kongressen fikk støtte med å gå inn med fult amerikansk engasjement etter et påstått nordvietnamsk angrep på to amerikanske destroyere. I 1966 var det 365 000 amerikanske engasjert i Vietnamkrigen. USA slapp mer bomber over Vietnam enn det som var blitt brukt under hele andre verdenskrig. Ho Chi Minh fikk stadig flere tihengere i sør mens, Diem sin etterfølger viste seg å være like korrupt og upopulær. I 1973 inngikk Nord Vietnam og USA en avtale: USA forpliktet seg til å trekke seg ut av sør Vietnam, og begge parter skulle holde våpenhvile og forhandle om en politisk løsning og fri valg. Vietnam krigen er den lengste krigen USA har vert innblandet i, og den eneste som landet har tapt mot i morderne tid. Krigen var blodig og traumatisk. USA mistet 58 000 soldater og millioner av vietnamesere ble drept. Krigen var tenkt som et forsvar for den frie verden mot den snikende kommunismen, men det ble det jo ikke. Mange har hevdet at for USA ble Vietnam krigen ble et slags punktum i den kalde krigen.